![](https://zemaitijosnp.lt/wp-content/uploads/2017/05/6510-Šienaujamos-mezofitų-pievos-2017-06-16-nGS-117-354x261.jpg)
Žemaitijos nacionalinio parko teritorijoje yra nustatyta 16 iš 54 Lietuvoje identifikuotų saugotinų europinės svarbos buveinių tipų ir jų preliminarūs plotai:
Žemaitijos nacionalinis parkas atitinka BAST kriterijus ne tik dėl aukščiau paminėtų gamtinių buveinių, bet ir dėl 3 europinės svarbos augalų rūšių ir 9 gyvūnų rūšių.
Dvilapis purvuolis (Liparis loeselii) – orchidinių šeimos daugiametis 8–20 (25) cm aukščio augalas. Gausiausios dvilapio purvuolio populiacijos žinomos Siberijos, Briedinės ir kitose šarmingose žemapelkėse, tarpinėse pelkėse, kur yra gerai išsivysčiusi samanų ir neaukštų žolių danga. Augalas įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą ir į Buveinių Direktyvos (BD) II ir IV priedus.
Žvilgančioji riestūnė (Hamatocaulis vernicosus) – samana, auganti žemapelkėse, tarpinio tipo pelkėse, upių pakrantėse, palei šaltinius. Gausiausiai auga Siberijos pelkėje. Augalas įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą bei į BD II priedą.
Mažasis varpenis (Botrychium simplex) – tai daugiametis iki 15 cm aukščio žolinis driežlielinių šeimos augalas, besidauginantis sporomis, vėlyvojo ledynmečio laikotarpio reliktas. Šis augalas dažniausiai auga briedgaurynų bendrijose. 1996 m. nacionaliniame parke, Uošnos ir Juodupio upelių santakos slėnyje, rasti keli individai yra vienintelė šio augalo radimvietė Lietuvoje. Augalas įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą bei į BD II ir IV priedus.
Didysis auksinukas (Lycaena dispar) – drugys, gyvenantis šlapiose pievose, paupiuose, paežerėse, drėgnose pamiškėse. Šie drugiai skraido birželio – liepos mėn. Vikšrai minta rūgštynės gudažolės, vandeninės rūgštynės lapais, o rudenėjant įsirausia į paklotę prie mitybinių augalų žiemoti. Pavieniai drugiai aptinkami prie bebraviečių, užpelkėjusiose tarpukalvių, drėgnose paupių pievose. Didysis auksinukas įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą, BD II ir IV priedus.
Auksuotoji šaškytė (Euphydryas aurinia) – drugys, aptinkamas natūraliose ir pusiau natūraliose humusingose krūmokšniais apaugusiose pievose, pamiškėse su melsvąja melvene, smulkiomis viksvomis apaugusiose žemapelkėse ir šarmingose pelkėse, kur auga pievinė miegalė. Šie drugiai skraido gegužės pabaigoje – birželio mėn. Vikšrai minta miegalės, gysločio, veronikos lapais. Nacionaliniame parke rastos dvi populiacijos, gyvenančios Siberijos ir Paburgės pelkėse. Auksuotoji šaškytė įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą, BD II priedą.
Šarvuotoji skėtė (Leucorrhinia pectoralis) – laumžirgis, kuris veisiasi nedideliuose eutrofiniuose, mezotrofiniuose silpnai rūgščiuose ežerėliuose su gausiai augančiomis viksvomis, švendrais, dažna bebravietėse ir jų prieigose. Suaugėliai skraido birželio mėnesį netoli vystymosi vietų. Šarvuotoji skėtė įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą bei į BD II ir IV priedus.
Dvijuostė nendradusė (Graphoderus bilineatus) – dusių šeimos vabalas gyvena ir veisiasi švariuose ežeruose ar kūdrose, senvagėse, kurių pakrantėse veši viksvos, asiūkliai, puplaiškiai: Burgio, Burgalio, Iešnalio ežeruose, Pakastuvos tvenkinyje. Tiek suaugėliai, tiek lervos daugiausia aptinkami saulėtoje telkinio dalyje apie 30 cm gylyje. Lervos maitinasi planktoniniais vėžiagyviais. Dvijuostė nendradusė įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą bei į BD II ir IV priedus.
Keturdantė suktenė (Vertigo geyeri). Tai pilvakojis 1,7 x 1,2 mm moliuskas aptinkamas ant samanų, augalų liekanų kalkingose, labai drėgnose vietose (žemapelkėse, užpelkėjusiuose apyežeriuose) – Siberijos pelkėje. Keturdantė suktenė yra įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą bei į BD II priedą.
Ovalioji geldutė (Unio crassus) – tai dvigeldis moliuskas gyvenantis negiliuose, švariuose, tekančiuose vandenyse su smėlio arba smulkaus žvyro dugnu: Babrungo ir Uošnos upėse. Gali išgyventi iki 80 m. ir užaugti iki 11 cm ilgio. Ovalioji geldutė įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą bei į BD II ir IV priedus.
Skiauterėtasis tritonas (Triturus cristatus) – uodeguotiesiems varliagyviams priklausanti rūšis, kuriai reikalingos vandens ir sausumos buveinės. Veisimosi metu gyvena giliose neuždumblėjusiose kūdrose. Vasaros viduryje išlipa į sausumą ir lieka žiemoti. Gausi skiauterėtojo tritono populiacija žinoma Užpelkių telmologiniame draustinyje. Skiauterėtasis tritonas yra įrašytas į Lietuvos raudonąją knygą bei į BD II ir IV priedus.
Lūšis (Lynx lynx) – katinių šeimos žinduolis gyvena dideliuose spygliuočių ir mišriuose miškuose su tankiu pomiškiu, išvartomis, pelkėtais plotais. Gerai laipioja medžiais. Tinkamiausios lūšims miškų buveinės driekiasi nacionalinio parko rytinėje dalyje. Lūšis įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą bei į BD II ir IV priedus.
Ūdra (Lutra lutra) – kiauninių šeimos žvėrelis, gyvenantis prie gėlų vandens telkinių. Puikiai plaukioja ir nardo. Slepiasi urvuose, bebrų trobelėse, pakrančių nendrynuose. Negausiai paplitusi visoje nacionalinio parko teritorijoje, dažnesnė Babrungo, Uošnos, Varduvos, Pietvės upėse. Ūdra įrašyta į Lietuvos raudonąją knygą bei į BD II ir IV priedus.
Žemaitijos nacionalinio parko direkcija.
Biudžetinė įstaiga. Didžioji g.10, Plateliai, LT-90420 Plungės raj.
+370 448 49231
+370 448 49337
znp@zemaitijosnp.lt
Zemaitija National Park Directorate
Didžioji str. 10, Plateliai, LT-90420, Plungės dstr., Lithuania
Įmonės kodas: 191440964
PVM mokėtojo kodas: LT914409610, duomenys kaupiami juridinių asmenų registre.
Steigėjas - Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba prie Aplinkos ministerijos. Puslapio sukūrimas dalinai finansuotas Europos Sąjungos 2014-2020m. Interreg V-A Pietų Baltijos bendradarbiavimo per sieną programos lėšomis.